Hormonální dysbalance je nepříjemná v mnoha ohledech. Některé projevy jsou vnějšímu světu skryté, jiné mohou být až nepříjemně nápadné. Mezi druhou skupinu příznaků patří například nadměrné vypadávání vlasů, a to zejména v oblasti temene hlavy.
Tento projev může vznikat v důsledku snížené funkce štítné žlázy nebo také s vysokou hladinou androgenů, tedy mužských pohlavních hormonů. Jak známo, tyto látky mají nezastupitelnou funkci i v ženském organismu – problém nastává tehdy, když je jejich množství vyšší, než je třeba.
Opačným problémem je neobvyklý růst chloupků na tváři, hrudi nebo třeba zádech. Výjimkou nejsou ani chlupy v oblasti ramen. I zde je na vině příliš vysoká hladina mužských pohlavních hormonů, zejména testosteronu.
Dalším typickým příznakem rozladěných hormonů může být pocit neustálé únavy až vyčerpání, přestože máte dostatek spánku. Příčinou mohou být vedle stresu například hormony štítné žlázy.
Zejména jejich snížená funkce, takzvaná hypotyreóza, kdy tělo nevyrábí dostatek hormonů pro správný metabolismus. Přidruženými příznaky jsou často přibírání na váze, suchá kůže nebo citlivost na chlad.
Hormony štítné žlázy trijodtyronin a tyroxin totiž uvolňují cukr z jater a podílejí se na rozpouštění tuku. Pokud tedy máte pocit neustálé únavy a bezdůvodně se vám zvyšuje číslo na váze, obraťte se na odborníka.
Večer uleháte do peřin, abyste se v noci či nejpozději ráno vzbudila v mokré louži, zalitá potem? Tyto příznaky jsou poměrně typické pro menopauzu, tedy u žen mezi 40. a 50. rokem života.
V důsledku nižší hladiny estrogenů se však mohou projevit i u mladších žen, které jsou ještě stále v reprodukčním období života. Dokonce i u těch, které teprve plánují založit rodinu.
V takovém případě je rozhodně vhodné obrátit se na odborníka. Ten totiž může 2. až 5. den od začátku menstruačního krvácení provést krevní testy, kdy zejména z hladin folikuly stimulujícího hormonu (FSH) a anti-Mülleriánského hormonu (AMH) zjistí, zda se skutečně jedná o předčasné ovariální selhání.
Hormony mají kromě fyzických projevů přímý vliv také na emoční stavy, nálady a úzkosti. Důvodem je opět kolísání hladiny progesteronu a nižší hladina estrogenu. Přidat se však může i snížené množství serotoninu, který je přenášen nervovými buňkami našeho těla a hraje důležitou roli ve správném fungování mozku.
Jeho nedostatek následně způsobuje nižší přenos nervových vzruchů, dochází k poruchám spánku a podrážděnosti, může však vést až k úzkostem a depresi. Normální hladina serotoninu v krvi se typicky pohybuje mezi 101 až 283 nanogramů na mililitr.
Pokud máte pocit, že by tohle mohla být příčina vašich obtíží, zkuste být častěji na čerstvém vzduchu a slunci a do jídelníčku zařaďte více potravit bohatých na tryptofany. Mezi ně patří třeba maso, ořechy, losos, sýry nebo vejce. Pokud nic z toho nepomůže, obraťte se na lékaře, který vám dle svého uvážení může předepsat léky ovlivňující serotoninové receptory.
Zaujal vás tento článek? Pokud chcete mít jistotu, že vám žádný další neunikne, sledujte nás na Facebooku!
Na otázky čtenářů odpovídá MUDr. Miroslav Šuta, lékař plazmaferetického centra Amber Plasma.
Víte, čím nejvíce v současnosti škodíme svému zraku? A jaké jsou tipy odborníků na udržení zdravých…
Laserové refrakční operace femtosekundovým laserem umožnily již 10 milionům lidí zbavit se…
Rozsáhlé lékařské studie dávno potvrdily, že orgány v těle jsou navzájem propojeny, a zejména…
Implantační krvácení je jedním z prvních příznaků těhotenství. Toto slabé krvácení či špinění se…
Dovolená u moře skýtá nepřeberně zážitků: koupání ve sluncem zalitých mořských vlnách, výlety k…
Česko je v současné době zemí s nejvyšším počtem případů klíšťové encefalitidy v celé Evropské unii…
Právě přichází všemi očekávané období léta a s ním spojený čas prázdnin a dovolených. Všichni už se…